Hei, jeg heter Nora Elise Hesby Mathé og er førsteamanuensis i samfunnsfag didaktikk ved Institutt for lærerutdanning og skoleforskning ved Universitetet i Oslo.
Her kommer en.
Liten presentasjon om demokrati og medborgerskap i lys av fagfornyelsen.
Og så er det sånn.
At selv om læreplanen fremhever noen aspekter ved demokrati og medborgerskap, så er ikke dette omforente begreper.
Og hvordan vi forstår dem og bruke dem.
Kan ha betydning.
For vår praksis. Derfor skal jeg si noe kort om de teoretiske perspektivene før jeg går videre og jeg begynner med demokrati.
Det er mange ulike demokrati syn.
Og og som har utviklet seg opp igjennom, og de har ulikt syn på flere ting, blant annet på hva slags rolle.
Folket skal spille i et demokrati.
Altså hvilken rolle borgerne skal ta.
Fokuset varierer blant annet fra et fokus på valg, der valg og valgdeltagelse ses på som den viktigste formen for
deltakelse i demokratiet. Og det er det aggregerte valgresultatet som er det fremste uttrykket for folkets vilje.
Til perspektiver som er mye mer opptatt av varierte deltakelse former og flere områder i samfunnet, for eksempel på arbeidsplassen.
Og i skolen.
Og det er demokratiperspektiver som er mer opptatt av deliberasjon om det felles beste det å kunne komme med saklige argumenter å komme til enighet om hva som er best for fellesskapet.
Og vi har altså perspektiver, som vi kaller for den radikale kritikken.
Som særlig utviklet seg fra nittennitti tallet og essensen her er at dette å komme fram til enighet eller konsensus i et
mangfoldig samfunn er urealistisk, og at samfunnet tvert imot preges av ganske grunnleggende verdi og interessekonflikter
som ikke kan løses gjennom dialog og argumentet her er at man heller bør fokusere på hvordan man kan leve sammen på tross av disse uenighetene hvordan
konflikter kan kanaliseres gjennom demokratiske kanaler heller enn gjennom en falsk konsensus som kanskje bare bidrar på undertrykkende til å perspektiver.
Og et sentralt spørsmål da for flere av eller for disse ulike perspektivene det er.
Hvem er folk som?
Hvem er folk som skal delta, og hvordan skal de delta?
Og det kan medborgerskapsbegrepet hjelpe oss med å svare på.
Og nå skal jeg vise dere en modell for å forstå medborgerskapbegrepet som kommer fra Kristian Stokke.
Og Stokkes modell som viser 4 dimensjoner medborgerskap. Det er et differensiert, men brukerskapt begrep.
Den hvite boblen dere ser handler om juridisk status i et land, for eksempel om vi har statsborgerskap.
De 3 grå handler om medborgerskap, og.
Rettigheter det handler om hvilke rettigheter vi har i et samfunn.
Og vi har alle noen rettigheter i kraft av å være mennesker, men ellers varierer rettighetene våre etter vår juridiske status i et land og mellom land, for eksempel når det gjelder trygdeytelser.
Deltakelse handler om de.
Ulike formene for medvirkning vi har tilgang til.
Ulike ytringer, opprop, demonstrasjoner, stemmerett, stiller til valg og så videre, og dette vil også avhenge av vår juridiske status, for eksempel stemmeretten.
Men det kan også avhenge av alder kjennskap til samfunnsstrukturer. Språkkompetanse til å kommunisere hva folk i landet for eksempel.
Medlemskap det handler.
Om de sosiale fellesskapene vi er en.
Del av og det kan være lokalsamfunnet skolen.
Idrettslaget vårt osv.
Og så kan vi ta en eks ta eksempel. Ta som eksempel.
En gruppe som er.
Ganske viktige for lærere da, og det er jo elever under 18 år. De kan ha juridisk status som statsborger.
De har gode muligheter for sosiale medlemskap, men de har barn som ikke voksnes rettigheter, og det er derfor avgrenset fra noen former for deltakelse.
Så spørsmålet for oss blir jo da hva slags former for deltagelse de har tilgang til
Og i det videre så er.
Det elevers og unge menneskers.
Egne perspektiver på medborgerskap. Jeg vil fokusere på.
Og det er en del forskning, som fokuserer på elevers medborgerskap. Men veldig ofte så har de fokusert på det fremtidige medborgerskapet, det vil si om elever planlegger å stemme, for eksempel når de blir myndige.
Mye av denne forskningen finner også at elever selv er ganske opptatt av det fremtidige medborgerskapet, og det kan knyttes til en ganske utbredt oppfatning av valg og stemmegivning som den viktigste formen for demokratisk deltagelse.
At unge da er veldig opptatt av at.
Når de først blir voksne, da kicker både interessen og deltagelsen inn i blant annet i form av stemmegivning.
Men så finnes det også nyere forskning, for eksempel min egen, som fokuserer i større grad på elevers Medborgerskapspraksiser både i og utenfor skolen.
Og her vektlegger elever blant annet diskusjon som en viktig arena for dem til å bidra til å forme samfunnet, for eksempel gjennom å lytte til andre og.
Ha mulighet til.
Å påvirke samfunnsdebatten.
Et annet spor.
Vektlegger det å leve sammen i fellesskap, har respekt for hverandre.
Hjelper hverandre og bidra til at andre har det bra.
Og til slutt kan vi snakke om ulike former for engasjement. Det kan være alt fra en elev som ser et oppslag på VG-nett man reagerer
på med en følelse av urettferdighet, og som man så snakker litt med andre om, eller tenker litt på før det blir glemt igjen.
Til elever som har sterke synspunkter og engasjement for enkelte saker.
Men som ikke føler at partipolitikken er en god arena for å uttrykke dette engasjementet.
Og det kan vi.
Et eksempel på her her er det jente på 16 år som sier at han veldig sterke meninger om sånn miljø og dyrevelferd. Men jeg er ikke enig med noen politiske partier. Sånn helt 100%.
Til elever som deltar aktivt både på de ukonvensjonelle, som sosiale medier og så videre,
og konvensjonelle former for deltagelse, for eksempel i organisasjoner eller ungdomspartier.
Og poenget er at unges medborgerskap kan komme til uttrykk på ganske ulike måter og deres engasjement kan komme
til uttrykk på ganske forskjellige typer måter, og da handler det om undervisning og å klare å plukke opp det.
Og hvis vi kobler disse elev perspektivene til noen av de teoretiske perspektivene jeg nevnte tidligere, så ser vi noen tendenser,
og det er jo at at elever, i likhet med noen av de tidlige teoretiske perspektivene, er ganske opptatt av valgdemokratiet.
Men når vi ser på deltagelsesformen deres og de aktivitetene de er en del av, så involverer det også andre ting enn en valgkanalen og de politiske partiene.
Og det betyr jo at hvis lærere ønsker å å fokusere på unge som medborgere her og nå.
Så kan man jobbe for å.
Prøve å åpne opp.
Dette med demokrati og politikk og medborgerskap litt til.
Å involvere unge mennesker.
Det kan man for eksempel gjøre.
Å fokusere på.
Engasjement i lokalmiljøet, organisasjoner og så videre.
Og som har vært viktig i blant annet samfunnsfag lenge. Dette mer å jobbe med å trene på argumentasjon, men også dette
med å på en måte kunne forstå andres synspunkt, ikke bare respektere dem eller høre på det, men forstå hvor de kommer fra.
Dette med konflikthåndtering og konfliktløsning er fortsatt viktig, og kanskje særlig i lys av den radikale kritikken som jeg nevnte.
Som som handler om uenighet og konflikter i samfunnet.
Og vi kan lære noe av dette perspektivet også at.
Selv i en diskusjon i klasserommet, så trenger vi ikke alltid å bli enige. Vi kan heller jobbe med å leve med uenighetene og fokusere på sak fremfor person.
Heller jobbe med å å å leve med de uenighetene å fokusere på sak fremfor person.
ICCS er en internasjonal studie som undersøker forhold for demokratiopplæring i skolen
på tvers av fag. I Norge heter den siste rapporten «Unge medborgere». Den kom i 2017.
Og det vi ser her, det er.
Et mål et samlet mål på det vi kaller åpent klasseroms klima og åpent klasseroms klima.
Det har vist seg å være en viktig faktor i mange studier i mange land, og det forbindes blant annet med elevers interesse for demokrati og politikk og samfunn, og med deres kunnskap om samfunn.
Og de påstandene her da som dere ser de er indikatorer som samlet sett skal si noe om klasseroms klima for diskusjon.
På tvers av fag.
Og i Norge så er gjennomsnittet her høyt, så.
Det elevene rapporterer om at jevnt over åpent klasseroms klima.
Og så vil jeg peke ut et par et par punkter her, og det ene er denne. Lærerne oppmuntrer elevene til å si hva de mener. Her ser vi at det mener norske elever i ganske stor grad at.
Læreren ofte gjør.
Men hvis du ser på denne elevene tar opp aktuelle politiske hendelser som de vil diskutere.
I undervisningen, så ser dere at det er.
Langt færre elever som sier at elever selv.
Ofte tar initiativ til å diskutere.
En annen interessant ting her er at det er.
En ganske betydelig kjønnsforskjell.
Og det er jentene som opplever det, at det er høyest takhøyde.
Altså de som opplever klasseroms klima som mest.
Et annet interessant bidrag fra denne studien. Det er den figuren her. Den viser andel skoleledere og lærere.
På tvers av fag.
Og mener følgende, målsetninger for undervisning i demokrati og medborgerskap er vant til 3 viktige.
Og der ser vi at på topp, så troner det å utvikle elevenes evne til kritisk og uavhengig tenkning, og det å fremme kunnskap om demokratiske, politiske og samfunnsmessige institusjoner.
Og kritisk tenkning og kunnskap nærmest på topp.
Mens nesten på bunn, så finner vi dette med elevdeltakelse og skolen og i lokalsamfunnet og vi. Jeg peker da tilbake igjen på disse teoretiske perspektivene og på elevenes egne perspektiver på på sin egen rolle. Så det er jo interessant her og se da at at lærere og skoleledere prioriterer på denne måten.
Og det dere kan tenke på når dere ser på disse punktene her. Det er jo hvilke av disse punktene passer i mitt fag eller i mine.
Fag er det noe som?
Taler til realistene her, for eksempel.
Språk lærerne, hva kan det være fokus hos dere?
Forøvrig ser vi da at at samfunnsfaglærere prioriterer dette med elevdeltakelse, noe høyere enn gjennomsnittet.
Og så tenkte jeg skulle i et eksempel fra samfunnsfag da som er mitt fag for i samfunnsfag, så er det gode muligheter nettopp for å ha et elevsyn som vektlegger elevers medborgerskap her og nå, ikke bare det fremtidige.
Og i en studie som jeg har gjennomført sammen med en kollega. Så fant vi at elever oppfatter og faget som samfunnsforberedende
Det vil si de rapporterte at faget utfordret dem til å tenke, forbereder dem til å delta i samfunnslivet,
gir dem lyst til å engasjere seg i samfunnslivet og hjelper dem til å forstå verden rundt seg.
Her er et eksempel på en fordeling av elevenes svar, og vi ser jo her det, at de i stor grad opplever at faget hjelper dem å forstå verden.
Og hvor godt elevene liker fagets tema, aktiviteter og kvaliteter ved lærerens undervisning
er de to faktorene som er sterkest forbundet med elevenes oppfatninger om fagets bidrag.
Og den variabelen som vi har kalt lærerens undervisning handler blant annet om at læreren presenterer flere syn på en sak, er god til å
forklare komplekse begreper, opptatt av at elevene virkelig skal forstå og at elevene ofte diskuterer ulike måter å forstå begreper på.
Og en implikasjon av disse funnene.
Er at lærere med fordel kan.
Bygge på elevenes interesse for.
Samfunnsaktuelle tema når de planlegger undervisning i samfunnsfag, å bruke elevenes ulike former for engasjement som en inngang til de faglige temaene.
Og som jeg nevnte tidligere, så ser vi også her.
At dette med diskusjon?
Og ulike perspektiver står sentralt for elevene.
Og derfor tenkte jeg at jeg skulle helt til.
Slutt si litt.
Og noen kjennetegn på gode klassen.
For det er et veletablert funn jeg.
At et åpent klasseroms klima som jeg nevnte istad fremmer opplæring til demokrati og medborgerskap.
Men det er jo ikke alltid.
Så lett å sette i.
Gang gode faglige diskusjoner i klasserommet.
Det er ofte mange.
Nok samme elevene som som bidrar mye.
Og og det.
Vi ser i noen klasserom?
Studier er at elevene kanskje ikke bryr seg så mye på hverandre eller diskuterer ordentlig med hverandre.
Men det blir mer at at mange forskjellige elever sier hva de mener.
Om noe uten.
At man nødvendigvis kommer dypere inn i en faglig tematikk eller kom noen lenger i fellesskap?
Men Diana Hess, som er amerikansk skoleforsker. Hun har gjennom sine studier funnet noen suksessfaktorer for gode diskusjoner.
Og her ser dere noen av de det hun finner er at at diskusjoner er spesielt viktige for elevenes læring, hvor elever og lærere er godt forberedt.
Hun sier også.
At de diskusjonene som har et klart fokus og et bestemt spørsmål, et bestemt dilemma og så videre. De de.
Og som har en klar retning.
De blir bedre enn de litt løsere diskusjonene.
Det er også viktig at det er elevene som snakker mest. Noe av det som har funnet er at lærerne selv snakker ganske mye i klasseromsdiskusjonene, men det at elevene skal snakke mye betyr jo ikke at læreren så rolle ikke er viktig. Tvert imot.
Læreren har en kjempeviktig rolle i gode diskusjoner, blant annet ved å stille autentiske spørsmål, det vil si åpne, reflekterende spørsmål som ikke var på en måte er ute etter bestemte type svar, men som som oppfordrer elevene til å tenke selv.
Noe annet som er viktig er det vi kaller opptak.
Og det er viktig for både lærerne og elevene.
Men det handler.
Om å bygge videre på hverandres innspill stille oppfølgingsspørsmål ta utgangspunkt i det noen andre har sagt når du går videre med ditt resonnement.
Be om eksempler ved om utdyping og så videre. Og hvis vi kan trene sammen med elevene på å gjøre det, så er det muligheter for å å kunne komme på en måte videre i denne diskusjonen sammen og får fordype seg i en.
Faglig og faglig.
Tematikk på en annen måte?
Og så er det selvfølgelig vært å si at hva slags type diskusjon man skal ha. Det kommer jo helt an på diskusjonens formål.
Det vil si at selv om jeg her sier at dette med forberedelse kan være viktig, betyr jo ikke det at læreren ikke skal kunne legge opp til spontane diskusjoner hvis du for eksempel har skjedd noe som elevene har fått vite om på på nyhetene.
Det er klart at.
Spontane diskusjoner kan være veldig viktige for å håndtere noe som oppstår, men her handler det.
Da med de.
Planlagte diskusjoner hvor målet er at.
Man skal fordype seg i en faglig tematikk.
Og disse punktene diskusjonen blir jo egentlig litt som en oppsummering av mye av det jeg har sagt her. Det handler om takhøyde for ulike perspektiver.
Det handler om å kunne se en sak fra fra flere sider handler om å involvere elever i samtale og diskusjon.
Og og samtidig fordype seg.
Faglig tematikk og dette er jo relevant for mange fag. 187 00:17:23 ,000 --> ,000 Takk for meg.