Dette er en undervisningsvideo som bygger på en bok som heter pedagogikk for kommende lærer som er skrevet av eyvind elstad.
Og videoen handler om 10 brudd til deg som skal bli lærer. Det var faktisk arbeidstittelen på boken, og jeg kommer til inn på slutten hvorfor jeg valgte en annen til.
Det boka har sitt opphav i at jeg hadde undervisning for lærerstudenter, og vi diskuterte hvordan vi hvordan undervisningen kunne bli bedre, og de ønsket seg klare svar.
Og da kom jeg i erindring med harrytur mann, som etterlyser da økonomer som sier han, guan han og dioder han gir meg da en.
Økonom med en hånd, sa Harry tro.
Og jeg opplevde at studentene.
Etterlyste noe av det samme at vi som underviser i læringen lærerutdanningen kan være litt ulne noen ganger, og man ønsker klare svar som skulle stå her. Og da skal jeg prøve å gi da formulert litt humoristisk i med innrammingen som tilbud.
Og det første bud.
Det er ikke overbelast elevenes kapasitet til å bearbeide informasjon når du underviser her er det en enkel modell som sier noe om det sentrale. Her er arbeidshukommelsen. Vi sanser noe. Og hvis jeg spør deg nå om hva er hovedstaden II?
I, somaliland.
Så han.
Jeg vet du kanskje ikke?
Det, men hvis jeg da.
Sier det. Hva er hovedstaden i somaliland så? Og du lærer det gjentar det.
Ja, så vil du lære noe da lagrer du i det som er langtidshukommelsen, og hvis jeg da spør deg hva er navnet på Norges høyeste fjell, så vil du fort det er ikke dine tanker før jeg spør, men når jeg spør så vil du hente fram av din forkunnskap at det vi kaller langtidshukommelsen at Norges høyeste fjell heter galdhøpiggen.
Er det sånn at hvis du ikke?
Holder varmt og gjentar og og tenker dypt over det du har i arbeidshukommelsen, så kan det glemmes og likedan så glemmer vi ting vi har lært også, så det er de 2 pilene i figuren her som går fra arbeidshukommelse og langtidshukommelse til glemsel.
Det sentrale poeng i budet én er derimot at det er en begrenset kapasitet til å bearbeide informasjon.
Så det betyr at når du skal forklare fagstoff for elevene, ja, så må du du ikke overbelaste, altså ikke dynk på med ny informasjon for mye informasjon.
Det andre budet. Det er finn ut hva elevene kan ta utgangspunkt i dette når du skal undervise, og det er rett og slett en parafrase fra.
Fra David og show.
Nesten ordrett det samme som står i en av hans bøker.
Og det som ligger dypt innbakt i det anbudet er at læring av ny kunnskap er avhengig av det som allerede er kjent. Det du kan fordi kunnskapen inn plasserer seg i et slags.
Hierarkisk struktur så, men det som individet kan det lærerne de kan det eksisterende kognitive, en strukturen hos det lærende individ er det viktigste og den grunnleggende faktoren.
Som påvirker læring av et nytt lærestoff.
Så den eksisterende kognitive strukturen gir da et rammeverk for det nye, som skal læres.
Hva betyr dette for undervisning? Jo altså som jeg sa du må ta utgangspunkt i det elevene kan det kan være grunnlaget for enten en steg for steg tilnærming eller helhetsoversikt før man tar delene og setter sammen i en helhetsoversikt. Det kommer jeg tilbake til i et senere bud.
Det tredje bud.
Utnytt multimediaprinsippet hva går det ut på at ho det betyr å kombinere ord og bilde når du forklarer?
Og det som her vises på skjermen. Det er en kortversjon av multimediaprinsippet som bygger på alan payers todelte kodings teori, fordi det er 2 forskjellige kanaler som vi sanser gjennom 2 forskjellige stimuli som går gjennom 2 forskjellige kanaler omtrent.
Du har 2 veibaner så å si inn i den mentale bearbeidingen av det du sanser.
Så det er det er via bilder som man bare kan se.
Ord kan man lese og se, men også lytte gjennom årene, så det burde ha vært et øye også på der hvor det er et øre da og pervious poeng. Det er at det er.
Det er altså todelt holdt på å si kanal inn, som han kalte det til det mentale bearbeidingen, og for å forstå lærestoffet, så handler det om å pinge forbindelser og integrere reduser.
Og det du leser, er i stand til å lese eller høre, altså ord integrere ord og bilde ser forbindelser, og det kan gi meningsfull læring lagret i det, som vi tidligere har kalt for langtidshukommelsen. Det du.
Kan rett og slett. Det er en metafor på det du kan når som det står i denne figuren.
Vi skal gi et eksempel på dette her.
Og mange vil dra kjensel på det som står her av pluss BI annen er AI annen pluss 2 AB pluss BI annen og det husker jeg at jeg plugget da jeg selv gikk på ungdomsskolen.
Men en lærer kan prøve å forklare, for det er en fordel at vi forstår og ikke bare pugger en formel. Så hvordan kan man da prøve å forstå?
Jo, hvis vi tenker oss et kvadratisk torg, så deler man inn det da i 2 like lengder sånn at lengde é er like lang på den vannrette og den loddrette aksen og linje b må da også være like lang på den vannrette og den loddrette aksen, og da vet vi at høyde ganger bredde her på ruten som er nederst i det Venstre hjørnet er avganger altså AI annen.
Og så har du b ganger b øverst i Høyre hjørne. Det ser vi jo høyde ganger bredde.
Og så ser vi at det er 2 ruter hvor det er é a ganger b og da ser vi at det er det samme som står i denne formelen.
Det betyr at vi har fått et visuelt uttrykk som gjør at vi kan kombinere symbolene vi leser og det visuelle vi ser.
Det fjerde bud det er utnytt mulighetene for samarbeidslæring når dette er gunstig for læringsprosessen og i denne læreboka, så bruker jeg da amalie skrams arbeid med amalie skrams novelle karens jul, som er en klassiker i Norsk skole.
Og det som der forklares, det er at gruppearbeidet deles opp i 2 faser. Den første fasen så har man en spesifikk oppgave ene, altså de som det er 3 personer da som utgjør en gruppe som er enere.
Her de studerer tal bruk av talemål i denne novellen, altså at.
Personenes dagligtale gjengis politi står det for eksempel så det gjengir talemålet i novellen.
De som har tallet 2 her. Det er 3 personer som utgjør gruppe 2 i fase én.
Det studerer, hvordan forfatteren er inspirert av emil solas ideer om hvordan forfatteren skulle.
Gjengi virkeligheten med nøyaktig observasjoner, og det søker mann mette for å finne svar på i novellen og de som jobber med i gruppe 3 med treere. Det er 3 personer. De ser etter hvordan forfatter perspektivet ivaretas. I novellen går forfatteren inn i.
Tankene til personene eller gjengir nøyaktig det som sier.
Så i fase 2 sånn blander man sånn at person, altså en ener, en toer og treer går sammen i en ny gruppe. Om man prøver å sette brikkene i puslespillet spille sammen. Derfor så heter dette puslespill metoden puslespill metoden.
Sånn det er da beskrevet sånn oppgaven som elevene fikk i 19. Nei i 18 80, skrev emil sola boka lør roman experimental.
Han mente at en skjønnlitterær forfatter gjerne kunne anvende en vitenskapelig metode. Ja, en forfatter burde oppfordres til å operere som en vitenskapsmann eller kvinne.
Dette kunne arte seg gjennom nøyaktig beskrivelse av arbeidet og et åsted omtrent som en forsker som serverer og noterer detaljer av objektive fakta.
Amalie skram kjente til sola synspunkter finn ut hvilken grad og bor ute da novellen karens jul er skrevet i samsvar med solas ideer om en vitenskapelig metode i et forfatterskap, og da er det delt inn som jeg sa.
Sånn det betyr at man utnytter mulighetene for samarbeidslæring når dette er gunstig, og det er det i dette tilfellet her at man lærer å samarbeide og og og og og det at man deler opp.
Her og og diskuterer resultater kan være gunstig for næring. For eksempel så kunne man da skape et felles informasjonslager, altså de som har en erna detaljert beskrivelse av og stiget gir et eksempel på det de som har toeren, altså brudd på olas beskrivelse av vitenskapelig tilnærming.
Det det er.
Nr. 2 der og nummer 3 gjengivelse av autentisk talemål.
Så det at man da skaper et felles informasjonslager da snakker om en kollektiv arbeidshukommelse.
Hente bud finne en balanse mellom direkte undervisning og kognitiv egen aktivisering.
I boka så skilles det mellom ulike undervisningsformer. Presentasjonen av lærestoff. Det kan skje gjennom at læreren forklarer at eller annet læreboka forklarer det kan være undervisningsvideoer eller kan være i klasserommet, eller altså at man leser tekst.
Og så er det da ved siden av at man tilegner seg ved å lytte eller lese sånn kjøre ofte undervisning, en kognitiv aktivisering gjennom å løse oppgaver, diskutere synspunkter eller utforske læringsmateriale.
Ideelt sett, så burde jo være gjensidig utelukkende fenomener og begreper, men det er det sjelden i undervisning.
Så det betyr at det typiske er at man kombinerer ulike undervisningsformer. Det blir det jeg kaller metoden. Metoden er å finne en gunstig kombinasjon av forskjellige undervisningsformer.
Så at man prøver å finne en balanse og benytter flere undervisningsformer ved å kombinere deres komparative fortrinn. Og i den forbindelse så er det viktig å skape flyt i undervisningen.
Det krever god planlegging og egnet repertoar for undervise, og det handler om å skape framdrift skaper læringstrykk som det ofte er.
Det kan arte seg som det å klargjøre målene. Kompetanser som det er beskrevet som i læreplanen.
I faget klargjøre forventninger initiere eleven selv regulerings evner og ferdigheter til å utøve metakognisjon, altså ha et utenfra perspektiv på sin egen læringsprosess i sitt eget læringsarbeid.
Sjette bud utnytte både steg for steg og helhet. Deler helhet når du planlegger undervisning, står det OK. Det som her står det er en hyppig referanse II lærebøker i pedagogikk, og det heter gjerne en blomst taksonomi, og her har jeg da stilt den på hodet. Det betyr at man går kjellertrappa, altså stadig dypere læring. Det er sjelden man ser den.
Framtids land, men ettersom dybdelæring.
Har blitt et honnørord i forbindelse med fagfornyelsen. Så kan det harmonerer med det at man går stadig mer i dybden fra det aller enkleste overflaten å huske fakta, begreper og prosedyrer, så prøver å forstå også for klarer å fatte og å gjengi med egne ord. Det å anvende den informasjonen man har tilegnet seg i en ny situasjon.
Plugg inn i en formel eller prøve å tolke og så videre, og så går enda dypere til verks er det å analysere trekke forbindelse mellom ulike ideer og så å evaluere å rettferdiggjøre et standpunkt og det som er til sist da å prøve å skape noe nytt eller originalt, så for hvert trinn så skjer det en dypere læring hvis man da kjøper premissene som ligger i blooms taksonomi.
Så la oss illustrere det da, og la oss si at elevene skal bruke lære seg å bruke læringsressurser, for eksempel å bruke internett for å finne ut om noe og la oss si da at radar er tema, og da kan man jo for eksempel se på nettet da enten Wikipedia eller eller.
Et nett leksikon, og der har jeg da sakset fra et nett leksikon.
Radar er peiling avstandsmåling ved hjelp av radiobølger, en konvensjonell radar stråler ut kraftige, men meget kortvarige pulser av radiobølger.
Vi har gjenstander sånn fjell skip fly med mer reflekteres noe av energien tilbake til senderen. Tidsforskjellen mellom puls og ekko bestemmer avstanden til en reflekterende gjenstanden.
Retningen til gjenstanden bestemmes ved bruk av direkte antenner retnings antenner for sending og mottaking. Det er ikke enkelt å forstå dette her.
Selv for den som som har jobbet med fysikk, da i det tilfellet her, så det hjelper hvis læreren lager et oversiktsbilde, en slags helhet, betraktning, altså dette her.
Vi starter med en helhet betraktning et tankekart så å si, og det kan jo være sånn da en radiobølge som kalles puls og så i den teksten som jeg har referert i, sendes ut fra en antenne og denne pulsen, altså denne radio bølgen treffer et objekt, for eksempel et fly som vi ser.
Og punkt 2.
Og da returneres denne radio bølgen pulsen tilbake til mottakeren.
Så forskjellen mellom tiden det tar ut og tiden det tar tilbake sier noe om den totale tiden det tar fra pulsen sendes ut og til den returneres, og det kan omdannes lett da til en målt distanse som sier noe om avstanden.
Fra senderen til flyet.
Så man kan regne ut og en sånn figur hjelper oss til å forstå hva som skrevet står i denne teksten, så denne helhets betraktningen kan være gunstig, som for eksempel da læreren hjelper elevene med å få en helhet betraktning over hva er det dette handler om?
Så kan man gå i dybden etterpå. Hva er det med denne radio bølgen og så videre? Hva? Hva er nå dette her? Så helhet deler og så prøver å sette sammen bitene i en helhet.
Til slutt.
Syvende bud stimulere elevenes evne til å utvikle læringsstrategier og evne til kritisk tenkning. Det har jeg nok en gang stjålet fra noe som tidligere kalt for læringsplakaten.
Og det handler om å utnytte hukommelsesstrategier. Altså man kommer ikke unna at man må for å lykkes i et studium, så må man huske noe. Men kluet er å.
Og å prøve å forstå det man husker, så hun hukommelse. Strategiene er sjelden vellykket som i form av pugg, altså hvor man bare gjentar og er i stand til å gjengi noe. Det må kombineres med strategier for å oppnå forståelse, samtidig som man tilegner seg.
Det andre punktet. Det er struktur, strategier, struktur, strategier handler om å se strukturen i lærestoffet. Det kalles også organiseringsstrategier.
Det er tredje læringsstrategi enn det heter da. Utdypning, strategier eller elaborering strategier som noen kaller det det betyr man prøver å knytte til noe man kan fra før av, noe som er kjent det fjerde punktet.
Det er egentlig ingen læringsstrategi, men det vi tar det her, og det er metakognisjon. Meta betyr å ha et utenfra perspektiv på sin egen tenkning. Kognisjon betyr tenkning.
Og selvregulert læring kan da være nyttig i forbindelse med metakognitive prosesser, mens da selvregulert læring igjen krever motivasjon og utholdenhet i læringsarbeidet. Selvdisiplin om du vil.
Og i boka så er dette eksemplifisert. Jeg har ikke tid nå til å til å gå dypere inn i hver av disse læringsstrategiene vi, men du finner mer stopp om det i boka.
Åttende bruk gi læringsfremmende tilbakemeldinger.
Elevens forutsetninger for å lære kan styrkes dersom de forstår hva de skal være og hva som forventes av dem, altså læreren eller læreboka, eller at man ser på læreplanen da klargjør klargjør hva som forventes og og læreren er viktig person i å i å forklare lærestoffet.
Punkt 2 får tilbakemeldinger fra læreren som forteller dem om kvaliteten på arbeidet de har gjort eller den prestasjonen de.
Står for.
Og læreres arbeid er jo da han preget av at man man inn for et normalt arbeids hærverk, så så har man også begrenset tid, så det handler om at disse tilbakemeldingene må jo skje innenfor visse rammer. Men kvaliteten på tilbakemeldingen har stor betydning for for elevens læringsprosess.
Og det tredje punktet elevene får råd fra læreren om hvordan de kan forbedre seg, og det fjerde punktet er eleven er involvert i sitt eget læringsarbeid ved blant annet å vurdere eget arbeid, og altså det vi kaller egen vurdering eller eventuelt hverandre vurdering, altså at man gir tilbakemeldinger til andre elever og læreren har utviklet for eksempel en kriterieliste som man kan bruke i hverandre. Vurdering i boka vil jo finne eksempler på.
Hvordan dette kan gjøres?
Niende bud sett riktig karakter.
Og det å sette riktig karakter. Det er en del av det som vi kaller lærerens vurderingskompetanse. Dette er kontroversielt altså.
Karaktersetting er kontroversielt, men går man inn i en stilling i den offentlige skolen, ja, så er det lærerens oppgave å gi karakterer fra åttende til 13 trinn.
Fra første til syvende trinn, så er det annen type vurdering som gjelder.
Og det er.
Et viktig premiss at karaktersettingen i skolen skal være rettferdig.
Det er en karakter systemets eksistensberettigelse på mange måter. Det må være rettferdig, og det er krevende, så et karaktersystem må ha legitimitet til samfunnet for å ivareta formålet med karaktersettingen.
Så legitimiteten er betinget av at karaktersettingen er i rimelig grad pålitelig eller reliabel som vi sier og gyldig. Eller hva lyd?
I tilstrekkelig grad, som det står her.
Det er et offentlig utvalg som som har sett på hva som skjer i lærerutdanningen, og de sier lærerutdanningene har en viktig rolle med å bygge opp vurderingskompetanse.
Vi som skal bidra til at alle lærere er kompetente til å gjennomføre sluttvurderingen på en valid reliabel og rettferdig måte.
Her ser vi de ordene brukes sluttvurdering, inkludert karaktersetting og sensurering, spiller i dag en underordnet rolle i lærerutdanningen, s rammeplaner og retningslinjer. Lærerne får lite støtte i jobben med karaktersetting og sensurering gjennom allmennpedagogiske eller fagdidaktiske lærebøker, står det.
I denne boka som jeg har skrevet, så er det et helt kapittel som ganske omfattende kapittelet som handler om karakter systemet og og hvordan det er tenkt å fungere og hvordan man kan jobbe med å prøve å leve opp til idealene om at karaktersettingen skal være reliabel valg i og rettferdig.
Sånn eksempelvis så vil man stå opp for dilemmaer noen ganger når man jobber som lærer og for eksempel prøve oppgaver, er et eksempel på en situasjon når man lager prøve oppgaver som skaper et dilemma mellom validitet og reliabilitet.
Og som det står her ofte et avveining forhold mellom disse 2 hensynene. Prøve oppgavene skal bidra til en karaktersetting som er tilstrekkelig reliabel, altså pålitelig og prøve.
Oppgavene skal samtidig også bidra til tilstrekkelig innholdsvaliditet i karaktersettingen i boka så vil det i kapittel 19. Vil du finne mest opp om man består da dette avveining forholdet i.
Betyder bud det er.
Vis lederskap i klasserommet som lærer så er du en leder. Det er en av de mest krevende lederstillinger vi har i samfunnet i den forstand at.
Det du gjør det, du må ta beslutninger hele tiden, og du må ta umiddelbart mange umiddelbare beslutninger. En del beslutninger har du også tenke eller betenkningstid? Men mange beslutninger må du ta nesten umiddelbart etter få sekunder.
Vi deler gjerne lederskap spørsmålet opp i 2. Deler. Det ene er klasseledelse, og det andre er læringsledelse.
I kapittel 20, som handler om lederskap i klasserommet, så.
Så deles det opp videre klasseledelse i det som jeg har da har kalt det kaldblodige perspektivet, og det varmblodige perspektivet, og begge deler er like viktig. Noen vil nok bli overrasket over den kaldblodige perspektivet, men det det er der og for eksempel.
En slutning man kan si. Det er at.
Hvis du skal ta noen kamper, det kan jo tenkes at man må som lærer hvert fall.
Ja, så må du vinne de kampene du kan.
Ikke jeg holdt på.
Å si gå inn i kamper som du vet du taper da taper du autoritet.
Så du må tenke over hva? Hva slags kamper du skal ta?
Er kampen nå tyggegummi verdt å ta?
Hvis du først har ta den, så må du vinden.
Og skolen står sterkere i sin påvirkning på elevenes adferd. Dersom lærerne som har samme klasse i hvert fall blir enige om felles regler og strategi.
Så det er da 2 kan du si implikasjoner som der omtalt da i under vignettene? Kaldblodige perspektivet.
Det er varmblodige perspektivet. Det handler om å bygge relasjoner. Bare emosjonell støttende overfor elever og prøve å innen ramme ditt lederskap i positivitet.
For eksempel. Jeg så en lærerstudent som.
2 ga som mobiltelefonen til en elev som satt på bakerste benk og som fomlet med den i. Det var en matematikk time, så sa vedkommende, jeg skal ta vare på den.
Slik at du får konsentrert deg?
Og det er en måte å inn ramme lederskapet i positivitet.
Det kunne ha endt dårlig med at jeg holdt på å si denne eleven hadde fått piggene ut og og reagert negativt, men denne eleven så vi til å ta denne konfigurasjonen av mobiltelefonen med stor ro og skjønte det da at det det var legitimt å gjøre den situasjonen. Vi snakker gjerne om en autoritativt utøvd lærerrolle. Når vi kombinerer kan du si autoritet.
Med det varmblodige perspektivet.
Og det er vel på mange måter. Den lærerrollen som norske utdanningsmyndigheter gjerne ønsker skal være klasserommet.
Så er det læringsledelse.
Og det har sklidd inn i språket. Dette med læringstrykk ser vi på opprinnelsen til det begrepet, så er det altså stortingsmelding 30 fra 2003.
Enkleste står det trykk i opplæringen.
Det er nå, så det er viktig, og det må være tilstrekkelig, ikke for høyt og heller ikke for lavt.
Det må være passe stort, og så er det sånn at denne lærings ledelsen gjerne må skje innenfor det vi kaller en ramme preget av akademisk optimisme.
Det kan påvirke elevenes næringsarbeid på en positiv måte.
Det er gunstig for læring.
Hvis vi skal prøve å trekke ut noen viktige punkter fra han.
Bra med kapittel 20 så er det oppsummert slik det er viktig å være årvåken og proaktiv i din utøvelse av lærerrollen. Det er det er et prinsipp som er hentet fra en amerikansk forsker som heter con im.
Han snakker om hvorvidt nes det å være i situasjonen har øyne i nakken så å si altså det er oversatt med årvåken her da.
Det er ikke noen god oversettelse, men det er nå det jeg dannet på proaktiv betyr at det gjelder å å.
Gripe tak i det som ser ut til å kan til å kunne bli et problem forut, for det skjer altså prøve å forhindre.
Det er den andre punktet her hopper en simultankapasitet til mål er han gjøre. Jeg husker meget godt fra min min mitt første år som lærer at det jeg syntes det var veldig krevende i den forstand at det skjedde så mange ting i klasserommet, at jeg måtte måtte følge med og og.
Jeg har et overblikk over det som skjedde, samtidig som som jeg skulle gi en individuell veiledning for eksempel, altså en slags form for multitasking gjorde 2 ting samtidig, og det er jo krevende, men vi har automatisere. Kan du si en del av vårt handlingsrepertoar, så kan vi oppleve en sånn simultankapasitet.
Og det kan vi alltid se når erfarne lærere opererer, at de kan bruke håndbevegelser som gir signaler til noen elever i det andre hjørnet, samtidig som de snakker og veileder enn en helt annen elev.
Tilstreber en aktivitets flyt i undervisningen din. Det er viktig at aktivitetene du har planlagt og planlegging er viktig. Skjermes mot avbrytelser og forstyrrelser.
Viktig for læring det er tighmon task, altså at tilstrekkelig tid til aktivt læringsarbeid at elevene er kognitivt med II tankeprosessen.
Så det betyr avbrytelser og forstyrrelser vil vil gjøre at denne tankeprosessen.
Utsettes for for for forstyrrelser og avbrytes. Det er skadelig for læring.
Så er det det fjerde punktet, og det ligner jo litt på et vi har snakket om tidligere tilstrebe en balanse mellom tilegnelse og kognitiv aktivitet. Det er meget sjelden å se undervisningstimer fylt opp med forelesnings lignende.
Situasjoner at lærer står og snakker en hel skoletime. Det er meget sjelden å se.
Så ofte så skjer det da en blanding mellom at læreren forklarer nå enten i plenum eller eventuelt, og at elevene er aktive med oppgaveløsning eller diskusjon eller utforskning av læringsmateriale, og det handler om å finne en balanse som gjør som bidrar til å sikre flyt at aktivitetene går som planlagt og skjermes mot avbrytelser.
Det femte punkt var regien over din egen undervisning.
Dette bidrar til å sikre framdrift og tempo i undervisningsøktene at det er progresjon.
Og du må ha et fokus mot hele elevgruppen.
Det er noe vi er opptatt av i lærerutdanningen at lærerstudentene bruke blikket til å kommunisere så å si med hele klasserommet at de ikke bare ser på de som.
Så å si ber om ordet eller som er veldig aktive at de har et fokus på hele elevgruppen og prøver å å få så mange som mulig aktive med for eksempel hvis det er en hel klassediskusjon.
Det overordnede målet med.
Med lærerutdanning vil jeg si. Det er å finne sin egen autentiske måte å være lærer på.
Og det handler om å skape et undervisnings repertoar. Det handler om plage lige representasjoner av innholdet i fagene og hvordan fagene kan inngå i tverrfaglige aktiviteter.
Så her har vi da lærerens fagdidaktiske kunnskap. Sånn omsettes i undervisning.
Og så er det da det andre punktet her handlingsrepertoar dine ledelses egenskaper hvordan du fremtrer som en autoritet i klasserommet.
Jeg sa innledningsvis at arbeidstittelen på boka. Det var opprinnelig 10 bud til deg som skal bli lærer. Jeg forlot den ideen fordi jeg skjønte at det ble for snevert.
I en lærebok i pedagogikk.
Og her siterer jeg da en amerikansk forsker som heter larry kurven.
Og han sier det litt pompøst og litt.
Uvanlig for å si det sånn II en Norsk diskusjon kontekst å undervise er å ta i bruk et lær håndverk, og det har vi jo sett på nå de 10 budene som jeg har snakket om.
Vil jeg si at det er noen momenter som er verdt å ta med i det vi kaller et lærer håndverk de tekniske sidene, så å si ved ved å være lærer.
Men så kommer det, men også å verve seg til et moralsk kall kall. Det høres jo litt rart ut da, men så jeg man behøver ikke å legge noe religiøst i dette her, men altså det handler om etikk og moralsk oppmerksomhet.
Og hva er da mener med? Det er jo lærers intellektuelle oppmerksomhet om det faglige innholdet som skal læres. Det er den håndverksmessige siden den fagdidaktiske kunnskapen og eventuelt den didaktiske kunnskapen som går. Kan du si på tvers av skolefag.
Det er en håndverksmessige kirke.
Men så er det vi kunne holde det. Det lærerens moralsk oppmerksomhet handler om å hjelpe inn individene i klasserommet hjelper elevene med å vokse som individer.
Vi skal blant annet lære å vise medfølelse overfor andre mennesker. Det skal lære å bli tenksomme når det gjelder ideer.
Vi skal lære å respektere andres synspunkter og så videre. Altså bli samfunnsborgere. Noen kaller dette danning.