Dette er en undervisningsvideo som er utarbeidet i forbindelse med læreboka pedagogikk. For kommende lærere som har blitt skrevet av eyvind elstad.
Og denne undervisningsvideoen handler om teori om kognitiv bearbeiding av stimuli i vårt mentale system.
Den engelskspråklige parallellen til dette uttrykket. Det er ka genitiv lodd teori og mye av det som jeg da sier det samsvarer med det som er skrevet i kapittel 4 i denne boka.
Vi starter med det aller enkleste, og det er begrepet arbeidshukommelse arbeidshukommelse. Det er rett og slett der tenkning skjer i hjernen alt.
Om at det er flere steder i hjernen for å bruke et sånt uttrykk som er aktivisert når vi tenker så det er ikke et sted, men altså det er de delene av hjernen som er aktivisert når vi tenker og når du hører på meg nå, så er det et eksempel på stimuli du hører lyd og du ser noe på skjermen. Så det er stimuli fra læringsomgivelser.
Så det er 2 forskjellige kan du si begreper og.
Hvis jeg spør deg, hva er navnet på Norges høyeste fjell, så vil de aller aller fleste sier at jo, det er jo galhøpiggen da igjen, hun.
Henter du noe fra det du kan, det vi kaller langtidshukommelsen. Det var ikke dine tanker før jeg spurte så du igjen innhentet, og det kan hende at du lagrer noe.
Da jeg, og det er jo det som er læring økning i kunnskap når vi lærer noe som ja, vi kan si er nytt, så snakker vi om lagring, så vi skiller altså mellom arbeidshukommelse og langtidshukommelse.
Og noe av det som jeg sier nå som du hører på og tenker og bearbeider det, glemmer du.
Og noe av det du kan fra før av det glemmer du, så det er altså 2 veier til glemsel.
Vi, vi skal gi noen eksempler, og da bruker vi bloom sagt konomi som er forklart i kapittel 9 da i denne boka, som som heter utgangspunkt, og vi skal ikke gå inn på alt etter det har jeg ikke tid til.
Men det aller første er å huske fakta, og jeg har snudd den på hodet da for at det skal samsvare med ideen om dybdelæring, altså den stadig dypere læring, altså fra å huske fakta begrepet prosedyre.
Fatte forklarer ideer og begreper med egne ord anvende inn informasjon i en ny situasjon, analysere trekke på bindelse mellom ideer, evaluere å rettferdiggjøre standard standpunkt eller skape noe nytt eller originalt.
Altså dyp tenkning, kan vi si så hvis jeg spør da? Hva heter hovedstaden i somaliland, så er det få av dere som antakelig vet det.
Og svaret er, at det er en hard gracie, selv ikke. Jeg visste det før jeg undersøkte det, men altså jeg har vært i Japan, og da prøver jeg å se for meg at det er noe som ligner på hargeisa som mor, og det er geir sa, så jeg var faktisk på en til bevertningssted i Tokyo, hvor det kommer altså damer som så slik ut. Jeg hadde altså med meg min kone bare for å undersøke det og.
Men jeg, hvis jeg skal huske da hva er? Hva er hovedstaden i somaliland? Så prøver jeg å skape et aktivt mentalt minne.
Jeg har en geir sa altså hjemme da altså jeg har et bilde av en geisha hjemme, så så det er et eksempel på fakta læring, og hvis jeg gjentar det flere ganger, så er det sjanse for at.
Det inngår som en del av min langtidshukommelse, hargeisa.
Ok vi er super ned i på lavere trinn i denne blomst taksonomi. Vi har ikke tid til å tale sammen, men la oss si da en oppgave her som er ganske berømt. Det er av utviklet av en som heter karl dunker, som da involverer dyp tenkning. Altså du står i et tomt rom med et stearinlys, noen fyrstikker og en papp boks med tegnestifter i målet er å få postboksen som tegnestiftene lå i til å henge 1,5 meter over gulvet.
Du har forsøkt å smelte noe av stearinlyset slik at stearin skulle teste papp boksen på veggen, men det viser seg ikke å fungere.
Så hvordan kan du da få papp boksen med stearin oppi til å henge gjennom halvmeter over gulvet og festet altså til veggen uten å måtte holde papp boksen? Og det kan jo stoppe videoen der og tenke over. Hva er det som er løsningen?
Og du kan si at karl junker prøvde ut dette her i 2 forskjellige settinger. Hva så med bilder hvor tegnestiftene lå i pappesken i det ene og tegnestiftene lå utenfor pappesken i det andre bildet. Det rare er at bildet 3 ga opphav til flere riktige svar enn bilde av.
Merkelig, så svaret er naturligvis at du bare fester papp boksen med en tegnestift og setter lys oppi. Det er veldig enkelt å så du kan si at det er jo, men tydeligvis så har mange problemer med å finne løsningene, altså på denne oppgaven. Annet eksempel, du skal måle tykkelsen på et papirark med 5 desimalers nøyaktighet. Hvordan gjør du det?
Og nok en gang, så man må det er litt uvanlig, så så man må tenke litt utenfor boksen for å si det sånn. Og svaret er at hvis du går på kopirommet på skolen igjen, så tar du altså 1 1 1 diger bunke da som er papir. La oss si 500 ark som er pakket sammen i en pakke og så måler du tykkelsen på det altså deler på antall ark. Da får du altså det riktige svaret så.
Dette her var da eksempler på kan du si problemløsning eller ja oppgaver som krever litt tenkning som ligger da som krever litt dypere læring. Da kan du si.
Lengre nede på på denne kjellertrappen i blomst taksonomi, så har vi over på dette med glemsel og anklagen mot skolen er jo at mye av det du lærer på skolen det.
Det har sin gyldighet på skolen innenfor skolens porter, og når du går ut av skolen, så skryter av at de har glemt mye av det vi har jobbet med med henblikk på eksamen og så videre. Er det riktig? Nei, ikke nødvendigvis kommer an på, og her skal vi gi et eksempel fra forskning, og det er en studie av barry k hold, så det er altså antall år etter eksamen som er den øverste linjen her og her ser vi antall år altså opp mot 55 år etter eksamen.
I gående skole det er gamle mennesker som blir spurt om oppgaver som ligger på videregående skoles nivå.
Og så er det forskjellige lengder på på disse utdannings variantene. Disse forsøkspersonene har hatt det er omregnet da til en naturlig logaritme av antall år etter eksamen pluss en. Det er da kan du si x aksen nederst, da kan du si.
Så er det prosentvis nedgang i prestasjonen. Altså man tar utgangspunktet det man kunne på sitt beste. Og så ser man hvor mye glemmer du over tid?
Og her ser vi at glemselen da at det man at man er ikke i stand til å til å gjøre det man klarte på skolen. Det ser vi at de som har minst utdanning.
Med mest det er da la oss si den nederste kurven da det er de som har det er matematikk dette her og det er enklest å studere, men det er gjort tilsvarende studie i andre.
Så de som har den laveste matematikk utdanningen i undersøkelsen. De glemmer mye, og de som har mye matematikkutdanning, altså mer matematikk, utdanningen, innføringskurset på høyskole eller universitet nivå. Vi glemmer nesten ingenting etter 55 år er det helt neglisjerbart, og det som denne skyen da ikke viser det er at dette at oppnå karakter har også sterk sammenheng med med.
Hvor mye du blemmer faktisk så det betyr at jo dypere læringen er i det tilfellet i videregående skole.
Det står mer. Er du i stand til å bruke det du har lært faktisk opp til 55 år etter at du har forlatt skolens porter? Så dette er jo da et sterkt argument for at det ikke er nytteløst det man driver med i skolen, at det å lære dypt og og grundig det det har en mening.
Så skal vi inn på et annet tema i kapittel 4. Det er det vi kaller overbelastning av det mentale system, altså det mentale system. Det består jo av at du.
Du bearbeider i det du sanser det vi kaller arbeidshukommelsen, og du kan noe du som du kan trekke veksler på det vi kaller langtidshukommelsen.
Så eksemplet mitt. Det er å hoppe paradis med en stund, løse regneoppgaver av typen 7 x 7, og det er klare alle, og jeg har pleid da å tegne opp det som vi ser på bildet her.
II auditoriet og så inviterer da kan du si dristige lærerstudenter som mot pengepremie skal da regne, og da kan du si at oppgaver av typen 7 x 7. Det går veldig greit å klare å hoppe paradis samtidig som man svarer på slike enkle oppgaver. Omtrent som mine døtre ser på tv mens de strikker det er automatisert, så det legger ikke noe stort beslag på det mentale system.
Derfor så klarer de i multitasking.
Hvis jeg da gir oppgaver av typen 28 x 41, det vil de aller aller fleste være i stand til å tenke seg fram til et svar på. Det er veldig få mennesker som går rundt og husker svaret på det av seg selv, men man må gjøre noen mentale operasjoner, og jeg har lovet ut pengepremier på ja, la oss si 1000 kroner hvis noen klarer den typen oppgaver uten å stoppe mens de hopper paradis og hittil har ingen klart det.
Så det er et eksempel på at multitasking det kan lett bidra til overbelastning av det mentale system.
Hvis man må tenke tenke dypt, samtidig som man må sørge for å fotball paradis som er litt sånn krevende kroppslig koordinering.
Og dette har noe med det mentale systems kapasitetsgrense, og opphavet er i hvert fall et viktig opphav til denne teorien. Det er george miller. Artikkel het the magic all numbers seven plass for -2, altså han satt opp da en optimistisk anslag på arbeids hukommelsens kapasitetsgrense.
For hva vi er i stand til å sanse og prøve å.
Fiske, mens vi vi bearbeider informasjonen da og og det kan da være at det er 7 + -2 altså opp til 9. Det er nok et optimistisk anslag. Det er senere forskning har vi ment at det er noe lavere enn dette her, men vi kan kjøre på med ola og se hvor mange man er i stand til å huske la oss si etter å ha hørt det en gang da full kjærlighet, termometer, misunnelse, spett livsløgn, rumpe lommebok skrue.
Og da viser det seg at vi husker lettere de første ordene 2, 3 første ordene i en rekke av ord enn de siste.
Og, og vi har problemer med å huske veldig mange ord, altså så ord som betegner noe konkret, for eksempel gaffel er lettere å huske enn abstrakte begreper, eksempelvis livsløgn og emosjonelt ladede ord husker. Så står lettere enn nøytrale ord.
Ord er generelt sett mer krevende å huske enn tall.
Og hvis vi for eksempel skal huske et telefonnummer, da det behøver vi kanskje ikke våre dager. Men for noen år siden, så var det jo viktig da, og da er det typisk at vi slår sammen informasjon send heter det som milde kalte sjansers til større enheter, altså 90 72 86 0 7 for eksempel istedenfor 8 sifre. Det kalles da skjenking vi slår sammen.
Ok vi glemmer altså lett og det som er i arbeidshukommelsen tapes i løpet av noen få sekunder. La oss si 5 til ja les 18, avhengig av hva det er man skal huske dersom vi ikke aktivt prøver å holde fast i hukommelsen. Det vi tenker at vi prøver å gjenta for oss selv for å holde faste.
Men det vi husker, er også influert av om vi forstår så det. Det er et viktig funn. Det er at hukommelse og forståelse spiller.
Så tipper navn det. Det gir ikke noe særlig mening i å prøve å huske, altså pugge noe som ikke forstår, så forstå innebærer da en mening skapnings aktivitet når eleven forsøker å bygge en sammenhengende mental representasjon ut av det lære stoffet som presenteres, enten ved at man leser eller at.
Læreren forklarer eller et annet menneske forklar.
Dette kalles da generativ læring. Her står det mer 2007, men jeg kunne meget godt ha stått midt rock med muligen. Litt sjokk.
Et neste tema i kapittel 4. Det er teorien om multimedie læring som vi kan si den norske oversettelsen her.
Men det har sitt opphav i en en teori av en finsk amerikaner som heter alan pardew og hans teori som fikk navnet todelt i kodings teori, og hans poeng er at det er 2 kanaler inn i vår mentale bearbeiding av av det vi sanser.
Vi kan sanse bilder og vi kan sanse ord. Her er det et øre og øye, men det er klart, at det burde altså vært et øye nederst her, fordi at de kan også lese ord.
Sånn så det er 2 kanaler og de bearbeides for så vidt litt separat II hjernen med ikke verbal bearbeiding og verbal bearbeiding i arbeidshukommelsen og i læringsarbeidet i bestrebelsene med å bearbeide dette, så er kluet å prøve å se forbindelser og integrere. Kan du si bilder og ord?
Da forstår vi lettere, og da er det større sjanse for, at vi når vi forstår, at vi også er i stand til å huske altså kunnskap. Det er økning i altså økning i kunnskap er læring.
Så vi kan eksemplifisere dette her med første kvadratsetning, og det er det sikkert mange av mine tilhører som husker fra ungdomsskole pensum AI, annen nei é pluss BI annen er AI annen pluss 2 AB pluss BI.
Ja så det. Jeg husker jeg at jeg pugget da før prøver og så videre. Men jeg jeg kan ikke si at jeg er ja jeg var i stand til å regne ut jeg må nok si, men vi må prøve å illustrere det med en figur da og da tegner vi opp en et kvadratisk torg. La oss tenke oss det.
Og da er det altså et linjestykke på x aksen a og et linjestykke på like stort det ligne stykke på y aksen a og likedan så nå ettersom det er et kvadrat så må linjestykke b være like stort på x aksen og y aksen.
Og da ser vi, at da får vi jo faktisk det som som denne første kvadratsetning, sier AI annen pluss 2 AB pluss BI annen fordi høyde ganger bredde er arealet, og da ser vi at ö ganger a er nederst i Venstre hjørne b ganger b øverst til Høyre hjørne, og så blir det jo da høyde ganger bredde det blir avganger b øverst i Venstre hjørne og avganger b nederst i Høyre hjørne, så da ser vi at.
Dette blir jo faktisk AI annen pluss 2 AB pluss b.
Ja, så det er lettere å huske når vi forstår hva vi hva var i det tilfellet en kan du si ord eller matematiske symboler viser den fordel, så det er lærerens jobb å prøve å visualisere.
Kan du si det som gjennom tankekart eller vannet måtte være? Vi skal gi et eksempel til hvordan fungerer en sykkelpumpe? La oss si at vi lager en slags sånn lærebok lignende tekst omtrent noe sånn.
Håndtak i en sykkelpumpe trekkes opp. Vil stemple syke pumpen bevege seg oppover. Da vil innløp sven tiden åpnes og utløps ventilen vil lukkes.
Lufta kommer inn i den nederste delen av sylinderen pumpa når håndtaket skyves ned vil stemple bevege seg nedover innløp.
Sven tiden vil da lukkes og utløps ventilen på pumpen vil åpnes. Dermed vil luft bevege seg fra compass sylinder og ut i dekkets slange.
Så når vi leser en sånn tekst, så må vi prøve å visualisere for å si for oss selv i et indre bilde.
Hva er det som skjer her? Det som beskrives, men det er lettere hvis man da kan la oss si høre en forklaring.
Lærerens forklaring for eksempel, og samtidig ser det visualisert. Her er det da 2 figurer, hvor holdt på å si det enige viser hvordan håndtaket på pumpa trekkes oppover. Da vil altså ventilene åpnes opp. Dere ser her og når.
Når håndtaket trekkes nedover ja, så vil altså lufta presses inn i sykkel dekket.
Det er det som denne figuren prøver å vise, og det er. Det er ikke gunstig for læring at man prøver å visualisere hva som skjer.
Nå er det jo 2 bilder, og det er klart i vår tidsalder med med visualiserte eksempler som ligger på nettet. Så kan man jo selv se hvordan man kombinerer ord og bilder vi har film.
Det er mer effektiv måte å forklare på uklarhet som fenomen på enn å bruke. Da kan du si statiske eksempler, riktignok. 2 bilder.
Så hva betyr dette for lærerens arbeid?
Punkt en man må prøve å unngå å overbelaste elevenes bearbeidings kapasitet, altså 7 + -2. Men hva elevene tåler av undervisning, det er avhengig av hvor mye de kan deres forkunnskaper.
Og så er det det at læreren må da tilpasse undervisningen til elevenes forkunnskaper. Det er et veldig viktig premiss.
Læreren må skape læringssituasjoner som reduserer distraksjoner fordi distraksjoner spiser opp noe av vår oppmerksomhet og vår mentale bearbeiding.
Og for å lære altså lagre i langtidshukommelsen, som vi har omtalt her, må eleven lagre elementer fra langtidshukommelsen i med arbeidshukommelsen i langtidshukommelsen. Det er dette som er læring.