Da skal jeg snakke litt om noen utvalgte resultater fra artikkelen
Social communication and quality of life in children using hearing aids
Dette er en artikkel fra min doktoravhandling, så alt som jeg gjennomgår i dag, det er resultater som er hentet fra denne artikkelen.
Som logopeder og spesialpedagoger så jobber vi med å hjelpe mennesker som av ulike grunner strever med
Språk og kommunikasjon, men det mange ikke tenker på er at grunnen for store deler av det arbeidet vi gjør
Så ligger forutsetningen at de vi jobber med, de høre og oppfatte språklydene
Og når man har et hørselstap så har man redusert evne til å oppfatte lyd på ett eller to ører.
Hørselstap er en av de vanligste funksjonsnedsettelsene som oppdages ved fødsel i Norge.
Videre er andelen som får et plutselig eller gradvis hørselstap økende gjennom livet
Det er ca. 2% av alle barn mellom 5 og 15 år, med mer enn 20% av de over 65 år, og for de av oss som blir over 85 år så vil nesten 80% av oss ha et hørselstap
Men så er det stor forskjell på det å få et hørselstap som voksen og det å ha et hørselstap som barn før man har et ferdig utviklet språk
Vi vet at den auditive utviklingen hos barn starter tidlig, selv før barnet er født
så hvis du har et hørselstap tidlig i livet så blir det vanskelig å få tilstrekkelig tilgang til auditive stimuli
Så etter at universell hørselsscreening ble introdusert i Norge i 2008, så blir de fleste barn som
har et medfødt hørselstap oppdaget ved fødsel
Og uavhengig av om barnet får Cochlea implantat eller høreapparat så er tid viktig
vi antar at det er en sensitiv eller optimal periode for auditiv stimulering, så tidlig tilgang til lyd gir bedre taleoppfattelse og taleproduksjon
et resultat av nyfødtscreening, bedre teknologi og medisinske intervensjoner
Så er barn sine hørselstap i Norge i dag stort sett elever i den ordinære skolen eller barnehagen
sammen med jevnaldrende som har typisk hørsel. Og noe av det som jeg har vært interessert i
i min forsking er hvordan det går med disse barna i hverdagen deres eller hvordan deres livskvalitet er
Så livskvalitet som begrep, det kan man definere på ulike måter, men ofte så går det i definisjonen av at det er den
subjektive opplevelse av hvor man har det bra eller dårlig, eller man er tilfreds med livet på ulike områder
Og det er vanlig at livskvalitet omfatter fysisk helse, psykisk helse, sosiale relasjoner og også
fungering på skole eller i arbeid. Og så er spørsmålet: Hvorfor skal vi se på livskvalitet hos barn som har hørselstap? Det er fordi hørselstap kan påvirke fler av de områdene
som inngår i begrepet livskvalitet, hovedsakelig fordi det gjør at de har risiko for å utvikle vansker med
språk og kommunikasjon. Dessuten så vet vi at vansker knyttet til psykisk helse også er hyppig rapportert i denne gruppen.
Mange studier av språk og kommunikasjon bruker språklige mål som for eksempel vokabular eller grammatikk
Der testene er gjennomført i kontrollerte test-settinger
Altså det er en som snakker om gangen, den voksne kan oppklare misforståelser
og det er ikke noe bakgrunnsstøy. Men det er ikke sånn barn kommuniserer i hverdagen sin til vanlig.
Så når det er barn som bruker høreapparat sånn som i denne artikkelen, strever med språk i kontrollerte settinger
så er spørsmålet hvordan de klarer seg i mer naturlige språksettinger, når de er på lekeplassen
på skolen eller i en gruppe med venner. Og i denne artikkelen så vi på nettopp det, vi så på både mer
strukturelle aspekter ved språk, og på sosial kommunikasjon som inkluderer kroppsspråk, ansiktsuttrykk, pragmatikk
kognitive ferdigheter som Theory of mind og så videre. Foreldrene fylte ut spørreskjema om barnets fungering
på tvers av ulike
hverdagssituasjoner, noe som gjør at vi har et litt bredere bilde av barnas sine
kommunikasjonsferdigheter. Og i tillegg så fylte foreldrene ut et spørreskjema om barnets livskvalitet
så mye tidligere forskning er gjort på barn som bruker CI og i denne artikkelen så vi spesifikt på de
barna som bruker høreapparat, og de vet vi mye mindre om selv om de utgjør mye større gruppe.
I studien hadde vi 45 barn som hadde et moderat til stort hørselstap og som brukte høreapparat på begge ører
Barna som deltok i studien var mellom 5 og 12 år gamle og de hadde ingen kjente tilleggsvansker som kunne påvirke
språkutvikling eller livskvalitet. De ble sammenlignet med 43 barn som hadde typisk hørsel og som var matchet på
kjønn, alder, non verbale evner og foreldres utdanningsnivå gjennom en statistisk machingprosedyre
Vi skal se nærmere på to av forskningsspørsmålene fra artikkelen. Det første er om det er
forskjell i foreldre-rapportert kommunikasjon hos barn som bruker høreapparat sammenlignet med
jevnaldrende med typisk hørsel. Og hvordan foreldre oppfatter livskvalitet hos barn som bruker høreapparat
Sammenlignet med foreldrene til barn som har typisk hørsel.
Da går jeg rett på resultatene. For forskningsspørsmål 1, her ser vi total skåren,
Da har vi både sosiale og strukturelle aspekter ved kommunikasjon, vi har typisk hørsel til venstre og høreapparat
gruppen sin skårer til høyre. Og det var en statistisk signifikant forskjell mellom gruppene med en lavere median skåre
I gruppen av barn som bruker høreapparat når vi så på total skårene av testen
Og når vi så nærmere på hvor mange i hver gruppe som vil følge testen sine normer bli rapportert
ha kommunikasjonsferdigheter som var bekymringsfulle eller ha vansker som burde undersøkes nærmere, så var det 16% i gruppen
av barn som hadde typisk hørsel og 50% i gruppen som brukte høreapparat.
Videre så fant vi når vi så på forskjellen mellom de strukturelle og sosiale aspektene ved kommunikasjon, så fant vi at barna som
brukte høreapparat at hadde like store vansker med sosial kommunikasjon som med strukturert språk.
Når vi så på livskvalitet så var det generelt større spredning i skårene på rapportering av livskvalitet
I gruppen som brukte høreapparat, og det var en statistisk signifikant forskjell mellom gruppene når det gjaldt skolefungering
På de andre domenene fysisk helse, emosjonell fungering og sosial fungering så var det ingen forskjell
mellom gruppene. Det som er verdt å merke seg i denne artikkelen, det er det at foreldre til
barn som bruker høreapparat, de rapporterer om like store vansker med sosial kommunikasjon som et
strukturelt språk og sosial kommunikasjon er noe som ofte ikke kartlegges og som kan kreve andre tiltak
For eksempel så finnes det egne tiltak for å jobbe med pragmatikk eller Theory of mind.
Barna som bruker høreapparat de hadde som gruppe lavere livskvalitet knyttet til skolefungering men på de
Øvrige domenene så var det ikke forskjell, og det overrasket oss litt fordi vi vet fra tidligere at
problemer med emosjonell fungering er rapportert i denne gruppen men det finner altså ikke vi.
Så bildet når det kommer til livskvalitet er sammensatt
mange av barna som bruker høreapparat de rapporteres å ha god livskvalitet som er på linje med
den man ser hos jevnaldrende på de fleste områder, men det er stor variasjon og skole utmerker
seg som en utfordring, noen skårer lavt og for de trengs det mer innsats, mens andre har god livskvalitet
Og det er også viktig å løfte frem