Tusen takk til de som har kommet og for å høre på. Jeg skal snakke om en systematisk
kunnskapsoversikt som vi har gjort i regi av det som heter Campbell collaboration
og den handler om elever eller barn som har store lærevansker, den er registrert i det
som heter Campbell Collaboration systemet som er en frivillig sammenslutning av forskere som gjør
systematiske oversikter innenfor utdanning, samfunn og velferd. Der blir den preregistrert og så
fagfellevurdert i tre omganger, så det er en ganske grundig prosess. I den systematiske oversikten
så har vi fulgt en relativt ny forskningslinje som fokuserer på det de kaller for transdiagnostisk forskning, altså det at
man ikke er så opptatt av diagnosen til den enkelte, fordi vi vet at det er store overlapp mellom de ulike diagnosene
Men hvor man heller da ønsker å se på om det kan være noen generelle tiltak som har effekt uavhengig av diagnose
Jeg må også vise til samarbeidspartnerne mine her og takke de for alt arbeidet som de har gjort med det her også
Og det har vært en veldig interessant prosess å jobbe med dette her. Når vi snakker om transdiagnostisk perspektiv, så ser vi her
altså både på alle de
Både på alt fra Downs syndrom til Fragile X Syndrom, Autisme, vi ser på ulike typer diagnoser som man kaller for
utviklingsmessige forstyrrelser eller Neurodevelopmental Disorders
som alle kjennetegnes ved at de har en atypisk språkutvikling, så det vi ønsker å se på da er i hvilken grad språktiltak har effekt for
barn i de forskjellige diagnostiske gruppene uavhengig av hvilken diagnose de har i utgangspunktet.
Teoretisk sett så kan språkferdigheter nåes på to måter, det første er et sett av intervensjoner hvor man
bruker eksplisitt instruksjon av vokabular/grammatikk, som ligner litt mer på hva vi ville
gjort i skolen kanskje men også en del av de tiltakene her går i barnehage, at man rett og slett bare
gir instruksjon
Og har på en måte ganske strukturerte opplegg for språkstimuleringen. Den andre typen tiltak, det er
mere naturalistiske metoder hvor man da prøver å forbedre språkmiljøet rundt barnet, man kan bruke dialogisk boklesing
man kan bruke utvidet tale, vokabular, lære opp barnehagelærere i det eller lærere, så prøver man å
endre på miljøet rundt barnet. Det brukes da særlig hos yngre barn og hos barn som da strever betydelig
med språk, så det var ett kriterie at undersøkelsen måtte bruke et av de to tiltakene og også at
De selvsagt måtte rapportere data som gjorde at det var mulig å regne en effektstørrelse da, vi fant da ikke så
mange undersøkelser, rundt sånn 30 ulike studier
Men resultatene da at det faktisk var ganske store effekter fra de undersøkelsene
Men at de ulike undersøkelsene viste ganske ulike resultater
Effektene var ikke overraskende størst umiddelbart etter tiltaket, og så ble de mindre etterhvert som tiden gikk etter tiltaket
Men når vi snakker om effektstørrelse så var dette her relativt store effektstørrelser. Grunnet ganske få studier i hver av de diagnostiske kategoriene, så skulle det mye til for at vi skulle finne noen signifikante
Forskjeller mellom gruppene i effekten av tiltak, men dere ser her at, hvis vi ser på den rå effektstørrelsen at det er ganske stor forskjell
mellom de, men de forskjellene var altså ikke signifikante, derfor kunne vi ikke trekke konklusjoner
fordi veldig mange av studiene gjaldt elever med språkvansker, det var mye færre
undersøkelser på hver av de andre diagnostiske gruppene
Men for en del av vanskene så det ut til å være ganske effektive tiltak.
Når der er sagt, den dårlige nyheten i det her det var at når vi undersøkte publiseringsskjevheter
Det vi kan se her er at hvis dere ser helt nederst i figuren til venstre
så er det et tomrom hvor det ikke er noen undersøkelser, dotter eller prikker
Og det indikerer at vi har en publiseringsskjevhet
at litt små studier med negative eller ingen effekter, de er da ikke publisert
Og når vi korrigerte for det så ble effekten ikke lenger signifikante, da ble effektene veldig
redusert så mye tyder på at det var en stor publiseringsskjevhet, og vi fikk også bekreftet det
gjennom samtaler med kohorten som var en del av de som var en del av det review-teamet
Fordi at det viser seg å være sånn at i England blant, så er veldig mange av de undersøkelsene på de med store lærevansker gjort
av spesialskoler, altså at de forsker på tiltak som en del av sin kliniske praksis og veldig ofte så publiserer ikke de
nullfunn eller negative funn fordi at det da kan få konsekvenser for skolen og ryktet til skolen
og kanskje videre også finansiering til skolen, sånn atte det er mekanisme her som gjør at det er
publiseringsskjevhet, men det er også andre mekanismer som da opererer selvfølgelig, men
resultatene var mye mindre når
vi kontrollerte for det med publiseringsskjevheter, så det vi anbefaler sånn videre er at
det er behov for mye flere undersøkelser og større undersøkelser av barn med alvorlig og vedvarende vansker
flesteparten av de studiene gjort på de med språkvansker, så vi anbefaler da at man gjør flere
undersøkelser og kanskje også for å få store nok utvalg så er det viktig å å jobbe på tvers av flere siter
at man gjør på en måte lignende undersøkelser på tvers av flere universiteter
Og gjerne også på tvers av flere land sånn at man får sammenlignet. Dessverre så var det sånn at veldig mange av undersøkelsene
Hadde lav kvalitet, det var få deltagere, det manglet informasjon om deltakerne, hvordan undersøkelsen ble gjort og
intervensjonene, sånn at det er særlig det å få opp
antall deltagere hvis man skal gjøre sånn eksperimentelle studier, og det vil man jo gjøre fordi at det er
viktig for å si noe om effekten av tiltak så er det behov for å øke utvalgsstørrelsen
Når det gjelder publiseringsskjevheter så anbefaler vi da at undersøkelsene preregistreres sånn at man er
sikre på at man publiserer da nullfunn eller på en måte de som ikke viser noen resultater fordi
publiseringsskjevheter får veldig stor innvirkning på et felt som det her. Vi ser at de små ganske sårbare er det gjort lite forsking på og vi håper at det vil forbedre seg og at man kan samarbeide på tvers av
steder og også at det blir på en måte mer fokus hos de som finansierer forskning
at vi også må ta høyde for å undersøke de gruppene da som er mye mer lavfrekvente. Takk for oppmerksomheten