Jeg heter Karine Bakken og jobber som førsteamanuensis på kvalifiseringsvilkår på Universitetet i
Sørøst-Norge og jeg skal presentere lese og skriveopplæring for elever med utviklingshemming
Det vi skal gå igjennom nå veldig raskt det er: Hva er gjort? Hva fant vi ut? Hva skjer videre?
Studien som skal presenteres nå i dag er en single-case skriveintervensjonsstudie for
elever med utviklingshemming og er da en systematisk litteraturgjennomgang og en metaanalyse, men jeg må
si litt om bakgrunnen for denne studien som da var basert på en studie fra 2021 som også er en systematic
litteraturgjennomgang og en metaanalyse av både lese og skriveferdigheter for elever med
utviklingshemming, og da var det gruppestudier som vi så på
eksperimentelle gruppestudier, det vil si at det også var en kontrollgruppe og vi fant ut at lesetiltakene
som ble utført i disse intervensjonene var veldig positive for elevene, men vi fant også ut at det så og si
ikke var noen intervensjoner på skriving så da gikk vi videre og så gjennomførte vi en pilotering av
studien hvor vi så på et lite utvalg med skriveintervensjoner basert på da single-case metodikk
Så er det da studie om singel case skriveintervensjoner for elever med utviklingshemming en systematisk
litteraturgjennomgang og metaanalyse. Vi hadde en del strenge inklusjonskriterier for å inkludere studiene
det ene var at det måtte være minimum tre elever med en identifisert utviklingshemming basert på
standardiserte tester. Og det vil si at hvis det var elever
som ikke hadde utviklingshemming så ble de ekskludert ut fra vårt utvalg
de måtte være i alder 4-19 år og det måtte være brukt en eksperimentell single-case design og det
måtte da også rapporteres skrivetiltak rettet mot innkoding, det vil altså si staveferdigheter og
skriftproduksjon og det måtte også være en språklig produksjon eller tiltak som er rettet mot tekstproduksjon
hvordan deltakerne utførte skrivingen var uvesentlig, om de brukte håndskrift, tastatur eller
alternative blyanter som for eksempel øyepeketavler, det hadde ingen betydning
det blir inkludert, det vi ekskluderte det var studier som kun brukte matching teknikker
og så måtte de også oppfylle forskningsstandarder for single-case designstudier hvor vi brukte What works Clearingshouse standardprosedyrer
og de måtte også rapportere resultatene av intervensjonene på elevens skriveutbytte på en slik
måte at det vi kunne bruke den i vår studie, og studien måtte være publisert på engelsk.
Og så er det også sånn at vi hadde kriterier for å kunne inkludere studiene i metaanalysen
og de måtte da rapportere umiddelbare resultater av tiltakene på en slik måte at vi
kunne beregne en felles effektstørrelse som vi kunne bruke inn i metaanalysene
Så da var det bare å gå igang basert på først et systematisk søk, og vi inkluderte mange
forskjellige typer studier også grå litteratur, det vil si studier som ikke nødvendigvis er
publisert i Tidsskrift eller eksempelvis også doktorgradsarbeid. Vi brukte også en rekke
dataprogrammer for å kunne gjennomføre denne studien både i forhold til å sortere studier og i
forhold til å ta standard og kvalitetssikringen, og i forhold til å beregne effektstørrelsene som skulle
inngå i meta-analysen. Så, hva fant vi ut? Vi fant ut basert på våre treff ca. 700 studier at mange
studier falt fra underveis i denne sorteringsprosessen
så vi satt igjen med 15 studier som ble inkludert i systematisk litteraturgjennomgang som er den
kvalitative delen, og så satt vi igjen med 10 studier som inngikk i meta-analysen, som er den
kvantitative delen i denne forskningen. Vi fant også ut at det er ingen norske studier, de studiene
som ble inkludert har en veldig sammensatt og allsidig metodebruk, det var ikke et spesielt skrivetiltak
som ble brukt, var mange ulike former for skrivetiltak, materialet var både papirbasert
og teknologisk, og mange av studiene som ble inkludert brukte også skriveteknologi som en
kan anta at har en god funksjon for elever med utviklingshemming. Det var også
bruk av supplerende instruksjoner for å møte elevgruppens kognitive og adaptive vansker, for eksempel ulike
former for hjelpebetingelser, systematiske hjelpebetingelser, modellering fra lærer og lignende
gjennomsnittsalderen var høy, den var over 13 år og det var et og et klart fokus på språklig produksjon som tekst skaping
Og det var også bruk av ikke-standardiserte tester. Så det vi ser det er at det
er behov for flere studier som går på staving og innkodingsferdigheter for yngre elever, og det er
også behov for høyere kvalitet, forskningsmessig kvalitet på single-case skrive intervensjonene.
Meta-analysene viste gode resultater, vi fikk en høy effektstørrelse både når det gjelder antall
ord og setninger
elevene lærte seg i skrive intervensjonen og også effekten av skrivekvaliteten, så det vi ser det er at slike skrive
intensjoner som er systematiske og går over noe tid har en veldig god effekt for elever med
utviklingshemming gjennomsnittlig, selv om resultatene innad i en enkeltstudie kunne variere noe
i forhold til deltakerne, så er gjennomsnitt effektstørrelsen veldig god av disse skrivetiltakene
Så da er det avslutningsvis hva som skjer videre, og det går ut en nasjonal, elektronisk og
anonymisert spørreundersøkelse på lese- og skriveopplæring for elever med utviklingshemming i
1. til 10. trinn til alle landets grunnskoler på nyåret 2023.
Tusen takk for meg!