Jeg skal presentere en studie for dere nå men før vi går i gang med funnene så vil jeg si littegrann om den teoretiske og empiriske
bakgrunnen for hvordan vi kan tolke denne studien inn i det som har blitt gjort av forskning før
Vi vet at flerspråklige barn er en heterogren gruppe, på den ene siden så er det en del forskning
Som viser at familietospråklige barn har like gode ferdigheter på opplæringsspråket som enspråklige
I hvert fall om man tenker at de har vært eksponert for norsk eller opplæringsspråket i 60% av den tiden som de har tilgjengelig
På den andre siden så er det en kunnskapsoppsummering av minoritetsspråklige barn som viser at de har svakere språk og
leseforståelse enn enspråklige har på opplæringsspråket, og mellom disse to forskningsfunnene så er det en
ganske stor splitt, og man tenker da at det henger sammen med at flerspråklige barn er en såpass heterogen gruppe.
Så i 2014 så var det
en forskningsgruppe rundt Hammer som gjorde en review der de
så litt kritisk på hva som hadde vært gjort tidligere inne på feltet innenfor
flerspråklige barn og studiene der
Det de fant var at det var mange studier på flerspråklige barn, men det var få av de som hadde gode beskrivelser av selve utvalget. De mente at det var vanskelig å generalisere funn fra studiene til andre grupper av flerspråklige barn
Nettopp fordi det var så stor heterogenitet hos flerspråklige barn
Det er satt opp en liste over ting de gjerne skulle ønske seg at fremtidige studier gav mer informasjon om
Jeg har tatt frem noen av disse her. De ønsket at fremtidige studier skulle være mer spesifikke i forhold til mengden eksponering de ulike barna som de studerte hadde hatt på opplæringsspråket
De ønsket også mer informasjon som var tydelig på når de først begynte med eksponeringen
På opplæringsspråket. De savnet mer demografiske karakteristikker
Og de fant at det var gjort flest studier av flerspråklige barn som hadde lav eller opp til middels
Høy sosioøkonomisk bakrunn
De tenkte at når fremtidige studier i større grad oppga dette så var det lettere å generalisere funnene
Så hva gjorde vi i vår studie? Dette er en del av Stavanger-prosjektet. Og i Stavanger-prosjektet så gikk de ut
til alle barnehagene til å delta i Stavanger. Flesteparten gjorde det, og de rekrutterte da alle
2 åringene som da gikk i barnehage som da var født fra 2005, 2006 og 2007
men den studien som jeg skal fortelle om nå, det forholdt vi oss kun til 2006 og 2007 utvalget
Vi undersøkte disse barna igjen når de var 10 år, da tok vi utgangspunkt i et underutvalg av det store utvalget fra 2 års-gruppen
vi valgte ut 91 av de flerspråklige barna, og de enspråklige barna som da gikk i klasse sammen med en av disse flerspråklige
Og da endte vi opp med 196 enspråklige barn
Og disse ble kartlagt for språk og leseferdigheter i 10-års alderen
Så for å møte den etterspørselen til Hammer, her er litt mer om det flerspråklige utvalget vi undersøkte
Hos oss så var 2/3 av de flerspråklige barna familietospråklige. De hadde en forelder som hadde norsk som morsmål og en forelder som hadde et annet morsmål
tidspunktet for første eksponering i denne gruppen varierte noe, hos de som var familietospråklige så var de eksponert
for norsk fra de var 0 år, mens de minoritetsspråklige barna de begynte i barnehage når de var
1 eller 2 år gamle, og jeg vet at de har gått i norsk barnehage eller skole i minimum 8 år
Og da har de vært eksponert for norsk i minimum 5 dager, og da er det timeantallet som gjelder for skole og barnehage
Vårt utvalg hadde høy sosioøkonomisk bakgrunn, middels til høy er riktig å si
Og det matcher den samme statusen som enspråklige utvalget
Basert på det så hadde vi en hypotese at vi ville finne små forskjeller i språk og leseforståelse i 10-års alderen
Det som er karakteristikkene for dette utvalget som vi har undersøkt er ofte og assosiert med at det er mindre gap i
Språklige ferdigheter etterhvert som de blir eldre enn om de skulle hatt mindre eksponering for
Opplæringsspråket eller blitt eksponert senere.
Så hva undersøkte vi ved 10-års alderen? Jo, vi så på leseforståelse, avkoding, vokabular, lytteforståelse og bindeordsvokabular
Og bindeordsvokabular det er ord eller uttrykk som binder sammen to setninger, det kan for eksempel være "på tross av", "fordi"..
Ikke overraskende så hadde de jevngode avkodingsferdigheter, og det er ikke der skoen trykker
heller ikke hos de minoritetsspråklige barna. Vi fant og at de hadde like gode ferdigheter når det gjaldt bindeordsvokabular
Men når vi så på leseforståelse, vokabular og lytteforståelse så er det fremdeles middels til
store forskjeller
Så litt om implikasjoner for praksisfeltet. Først og fremst så kan jeg si at tidlig barnehagestart
det løser ikke alt. Det løser noe, men når man ser så store forskjeller til og med på dette utvalget som
vi har har undersøkt i 10-årsalderen, hvis vi da skal tenke at vi skal ta på alvor på å utjevne forskjellene i
leseforståelse og språk mellom flerspråklige og enspråklige barn, så må vi jobbe mer
systematisk med språkarbeid både i barnehage og skole.