Ja, som Karianne sa jeg er Malin. Jeg er logoped og inntil nylig så jobbet jeg i Staped, men i de neste
neste fire åra så er jeg i permisjon for å ta en doktorgrad i spesialpedagogikk. Og mitt prosjekt
skal se nærmere på barn med eller med risiko for utviklingsmessige språkforstyrrelser. Så i den lille
snutten dere skal få nå så skal jeg snakke litt om Spedaimskohort
Og kort om mitt doktorgradsprosjekt som er en del av dette. I min jobb som logoped så har jeg jobba og møtte mange
barn med språkvansker jobbe med laget rundt barnet og det som av og til går igjen er at mange ikke
vet hva spesifikke språkvansker eller det som nå da er utviklingsmessige språkforstyrrelser er fornoe.
Og resultatet er da at mange barn blir identifisert eller diagnostisert for sent
Og foreldre blir frustrerte over at hjelpen kommer sent
Lærere er også usikre på hvordan de skal legge til rette for elevene klasseromsundervisning
Og det passer egentlig også godt med funn gjort av Dysleksi Norge i deres rapport fra 2021. Og det er lyst til å gjøre noe med.
Jeg ønsker å bidra til mer kunnskap til andre logopeder der ute, men også til de som er
i laget rundt barnet så barna får riktig hjelp til riktig tid, og det er da bakgrunnen for mitt prosjekt.
Og som dere ser på skjermen her så ser dere logoen til Spedaims kohort som jeg med i.
Det er en longitudinell studie som er en av arbeidspakkene i Senter for spesialpedagogikk og inkluderende praksis
deg og det er et samarbeid mellom fem utdanningsinstitusjoner og Spedaims er da en av de syv arbeidspakker i
prosjektet. Og det vi ønsker å finne mer ut av er hva som er normal utvikling
Hva er det som er karakteristiske trekk ved barns utvikling på de områdene dere ser her
språk, lesing, skriving, matte, sosiale og emosjonelle vansker, og hva er det som er tidlige risiko og
beskyttelsesfaktorer for utvikling av vansker innen de områdene. Og i tillegg så ønsker vi å se litt på
de eksisterende kartleggingsverktøyene som vi har, om de faktisk identifiserer de barna som har risiko for
å utvikle vansker senere, eller har vansker allerede. Vi har som mål å få rekruttert 1250 barn til
sammen og det burde ha 250 barn fra hver lokasjon. Det er veldig fint, vi får en god geografisk
spredning fra Bodø i Nord til Agder i Sør og med Bergen og Stavanger i vest og Oslo øst. Og vi skal
følge den her 2018 kohorten fra barnehage og inn i skole og så lenge vi har midler til det men
ettersom jeg er på en tidsfrist så skal jeg fokusere på de to siste årene i barnehagen og det
første året i skole
Vi kommer i gang med datainnsamling rett etter nyttår, så januar og februar 2023 så skal vi teste
noe flere ganger utover de neste åra og mesteparten av den kartleggingen av barna foregår digitalt
på iPad og så vil vi også gi spørreskjema til foreldre og barnehagelærere og etterhvert lærere og
til sammen så vil jo det gi oss et godt helhetlig bilde av barnets utvikling og miljø og ferdigheter
og for mitt prosjekt som skal fokusere på barn med risiko for eller med dld
Så kommer jeg til å ekskludere de barna som har språkvansker assosiert spesielt med X eller biomedisinske tilstander som for
eksempel Downs syndrom, og også barn med syn og hørselsnedsettelse som det ikke er korrigert for
I tillegg så vil det å være flerspråklig bli ekskludert fra min studie men ikke fra Spedaimskohort nødvendigvis
men det er fordi det er vanskelig for meg å si om de har vansker med språk generelt, altså en underliggende
språkvanske eller om det er at de er i prosessen med å lære seg norsk
Den foreløpige arbeidstittel på mitt doktorgradsprosjekt ser sånn her ut, godt oversatt fra fra engelsk så det
krever litt finjustering for å klinge godt på norsk, men jeg skal se nærmere på tidlig identifisering, hvordan
språket utvikler seg over tid, om det er noen sånne utviklingsbaner og DLD og forekomst av
tidligere vansker med literasitet og jeg sier det fordi at de er fire-fem år, så de kan ikke lese eller skrive
Så det er før man begynner med avkoding og sånt
Det er en artikkelbasert doktorgrad og jeg er i prosessen med første artikkel nå og vi får dataene samlet inn etter jul
Det er først en valideringstudie av children's communication checklist som sikkert mange av dere
Kjenner til og bruker, og jeg ønsker å se nærmere på om den faktisk kan identifisere barna med eller med risiko for DLD
Og det her har jo blitt gjort før, men aldri på en så stor uselektert gruppe
Og det er det som på en måte er en del av det nye her. Artikkel 2 skal se litt på prediksjon av språkvekst og utvikling over tid
og så skal jeg se nærmere på forholdet mellom DLD og tidligere literasitetsvansker
der ønsker jeg også se kanskje på andre vansker og, men det får vi se hvordan blir. Vi har ikke nok
informasjon om barn med DLD eller spesialpedagogiske behov i en norsk kontekst fordi studiene vi har
bygger ofte på utenlandsk forskning. Og de norske studiene som finnes de har ofte rekruttert for en
klinisk gruppe, så barnet har allerede identifiserte vansker og ofte er utvalgene små
I tillegg så er de i kartleggingsverktøyene vi har som for eksempel CCC-2
som jeg skal se nærmere på, de har estimerte normer for de yngste barna, eller de har ikke normer for de yngste barna
Så det her er da en mulighet for å finne ut mer om de som går i barnehage
Så vi håper å kunne få svar på hva som er normal utvikling innen områdene: språk, matematikk, lesing, skriving
og sosiale og emosjonelle vansker hos norske barn, og å få informasjon om hvordan utviklinga foregår over tid
og vi håper at det vil kunne ha implikasjoner for når og hvordan vi følger opp barna med
spesialpedagogiske behov framover, så hvis dere ønsker å finne ut mer om Spedaims så sjekk ut nettsidene
der ligger det allerede informasjon om de prosjektene og som er i gang og så ligger det blant annet tilgang
til podcastene som blir produsert på løpende bånd
nede i Oslo.